![](https://tttlehti.fi/wp-content/uploads/2018/03/ylaraajavammat_preview-e1520846579133.jpeg)
Käden rasitussairaudet vaivaavat yleensä työssä, jossa vaaditaan tarkkuutta, käden voimaa ja toistoja. Tyypillisiä sairauksia ovat rannekanavaoireyhtymä, jännetuppitulehdus ja epikondyliitti. Onneksi vain pieni osa sairauksista kroonistuu.
Yläraajan rasitussairauksilla tarkoitetaan kyynärvarren, ranteen ja käden liiallisesta kuormituksesta aiheutuvia kiputiloja.
– Rasitussairaus sanoo jo nimenäkin paljon. Käsi rasittuu useimmiten työtehtävissä, joissa vaaditaan käden voimaa ja samalla toistuvaa liikettä. Tällaisia töitä on erityisesti elintarvike-ja kokoonpanoteollisuudessa, kertoo ylilääkäri Esa-Pekka Takala Työterveyslaitoksesta.
Tyypillinen esimerkki on teollisuusleipomon tuotantotyöntekijä, joka tekee liukuhihnalla toistuvaa, tarkkuutta vaativaa työtä. Riskitekijöitä ovat myös kylmä, tärinä ja työasennot, joissa ranteen pitää olla taivutettuna.
– Jos ajatellaan yläraajaa kyynärvarresta alaspäin sormiin, näitä sairauksia on työikäisistä noin prosentilla, Takala toteaa.
Takala kertoo, että ammattitautirekisterin mukaan yläraajan rasitussairaudet ovat vähentyneet huomattavasti: Vuonna 2010 niiden esiintyvyys oli 600–700 vuodessa, vuonna 2014 enää reilut 100 vuodessa. Luvuissa ovat mukana myös epäilyt. Vähentymiseen on vaikuttanut työelämän rakenteellinen muuttuminen.
– Varsinaisten sairauksien lisäksi erilaisia kipuja ja rasitusta on huomattavasti useammalla. Arviolta lähes kymmenen prosenttia työikäisistä on ilmoittanut käsiensä kipeytyneen tai rasittuneen edeltävän vuoden aikana, hän toteaa.
Valmiusasennossa tietokoneen ääressä
Käsiin liittyviä vaivoja esiintyy myös esimerkiksi tietokonetyössä.
– Tietokonetyö kuormittaa ennen muuta niska-hartiaseutua. Ihminen jännittää kaikkia lihaksiaan säilyttääkseen tarkan katsekontaktin, joten myös olkanivel, kyynärnivel, ranne, käsi ja sormet rasittuvat, Takala selvittää.
– Ihminen on rakenteellisesti samanlainen kuin kymmenentuhatta vuotta sitten, jolloin hän oli korkeintaan muutamia minuutteja paikallaan tuijottamassa hyönteistä tai kalaa saaliiksi. Nyt ihmisen pitäisi olla pitkiä aikoja valmiusasennossa, kädet kannatettuina ja tuijottamassa pientä ruutua.
Ohimenevien kipujen ja vaivojen lisäksi on myös ammattitautilain perusteella korvattavaksi luokiteltavia käden ja kyynärvarren rasitussairauksia. Näitä ovat tietyin edellytyksin jännetuppitulehdus, rannekanavaoireyhtymä ja epikondyliitti.
Jännetuppitulehdus kipuilee ja kuumottaa
Käden ja ranteen alueella on jännetuppia. Jännetuppitulehduksessa on kipua ja mahdollisesti turvotusta jännetupessa ja sitä ympäröivässä kudoksessa.
Kädessä on selkeitä kipuja ja muita oireita, kuten turvotusta, ranteen liikkeen rajoittumista ja kuumotusta. Hoitona on rasituksen vähentäminen ja mahdollisesti lasta. Jännetuppitulehdus paranee tavallisesti viikossa tai kahdessa. Hoitona voi käyttää kipuvoiteita ja tarvittaessa särkylääkkeitä.
– Jännetuppitulehdus ei toistu kovin usein. Mutta mikäli tulehdus toistuu, on mietittävä, mikä työssä voi aiheuttaa sen ja miten työtehtäviä voisi muuttaa. Ottamalla asian esiin työpaikalla auttaa samalla myös muita työntekijöitä, Takala muistuttaa.
Rannekanavaoireyhtymä oireilee öisin
Rannekanavaoireyhtymässä peukalo, etusormi ja keskisormi puutuvat, kun keskihermo on puristuksissa kämmeneen johtavassa rannekanavassa. Samassa tilassa ovat sormien jännetupet, jotka voivat rasituksen seurauksena turvota ja siten puristaa hermoa. Oireet ilmenevät tyypillisesti yöllä. Rannekanavaoireyhtymä voi aiheutua töistä, joissa vaaditaan voimaa ja toistoa.
Tietokonetyön vaikutusta oireyhtymään on tutkittu, mutta tulokset ovat kiistanalaisia. Oireisto voi kehittyä myös vamman jälkeen tai raskauden aikana, ja riskitekijöitä ovat myös muun muassa ylipaino, kilpirauhassairaus, diabetes ja tupakointi.
– Akuutti tila kestää muutaman viikon. Tärkeää on saada turvotusta pois. Liikkumattomuus on pahasta. Nukkuessa kannattaa pitää huoli siitä, etteivät kädet ainakaan roiku alaspäin. Yölastasta voi olla apua. Hoitona huolehditaan sopivasta kipulääkityksestä, Takala selvittää.
– On hyvä, jos työtehtäviä saadaan muokattua. Työntekijä voi tarvita myös sairauslomaa tai osasairauslomaa sekä totuttelua työhön.
Rannekanavaoireyhtymää voidaan hoitaa myös leikkauksella.
Epikondyliitti kipeyttää kyynärpään
Epikondyliitissä kipukohta on kyynärpäässä. Kipu tuntuu kyynärpäässä lihasten kiinnittymiskohdassa joko olkaluun sisäsivunastassa tai ulkosivunastassa, jolloin puhutaan niin sanotusta tenniskyynärpäästä.
Syynä on usein nostoja ja puristusotteita vaativa työ. Näiden välttäminen on osa hoitoa.
– Kyynärpää ei enää kestä rasitusta. Kyse on samasta kuin marssimurtumassa, jossa pitkäaikainen ja epätyypillinen rasitus aiheuttaa ongelmia, Takala luonnehtii.
Apuna voidaan käyttää paikallisia tulehduskipulääkkeitä. Kortisoniruiskeita ei suositella, sillä ne saattavat lisätä tulehduksen uusiutumista. Töihin palatessa kuormitusta voidaan lisätä vähitellen.
Harvoin kroonisia sairauksia
Suurin osa yläraajan rasitussairauksista parantuu muutamassa viikossa. Ongelma saattaa toistua, mutta vain pieni osa sairauksista kroonistuu. Käden rasitussairaudet voivat olla osatekijänä mutta harvoin yksinään syynä ammatilliseen kuntoutukseen.
– Mikäli ongelmia ilmaantuu, työntekijän kannattaa ottaa yhteyttä työterveyshuoltoon. Oli kyse sitten toistotyöstä linjastolla tai toimistotyöstä, työntekijälle voidaan miettiä sopivia toimintatapoja ja työskentelyaikoja, joissa huomioidaan lepoajat, Takala toteaa.
Vinkiksi tietokonetyöhön
Ylilääkäri Esa-Pekka Takalan mukaan tietokonetyön yleistyttyä parikymmentä vuotta sitten tutkittiin paljon niin sanotun hiirikäden ongelmia. Sittemmin tietokonetyön ei ole havaittu aiheuttavan merkittävästi yläraajojen rasitussairauksia.
Kädet voivat silti kipeytyä ja rasittua tietokonetyössä. Tässä muutamia vinkkejä ongelmien ehkäisyyn:
Ota rento työskentelyasento. Kädet eivät saa olla jatkuvassa jännitystilassa, vaan niiden on hyvä päästä lepäämään pöydälle.
Tunnista tietokoneiden erot. Kannettavassa tietokoneessa on usein pöytäkonetta pienempi näyttö ja voimaa vaativampi näppäimistö. Kannettavan koneen kanssa voi joutua kannattelemaan käsiään.
Pidä taukoja, vaihtele työtapoja. Vuorottele näppäimistön ja hiiren käyttöä. Opettele käyttämään hiirtä molemmilla käsillä. Käytä pikanäppäimiä, yleisimpiä käskyjä ovat ctrl+c = kopioi, ctrl+x = leikkaa, ctrl+v = liitä.
Suurenna näkymää. Jos näytöllä joutuu tarttumaan hyvin pieniin kohteisiin, suurenna näkymää. Myös isot näytöt helpottavat työskentelyä.
Liikettä käsille. Kädet tarvitsevat myös rasitusta. Liikunta esimerkiksi kuntosalilla on hyväksi myös käsille.
Lähteet: www.kaypahoito.fi, www.terveyskirjasto.fi
Teksti: Stiina Kiiveri
Kuva: Shutterstock
Mitä mieltä? Kommentoi!